Kajari melon, o specie de pepene indian cu gust similar mierii de albine sau înghețatei de vanilie, care poate fi consumat la o singură masă, cântărind în jur de 300 - 400 de grame, a fost aclimatizat la Banca de Resurse Genetice Vegetale (BRGV) Buzău.
Cucumis melo var. dudaim sau pepenele Kajari este puțin cunoscut în Europa, fiind originar din Asia, din zona de nord-est a Indiei, statul Punjab.
Potrivit BRGV, spre deosebire de alte varietăți de pepeni care au fost intens cultivate și exportate la nivel global, Kajari melon a rămas o curiozitate locală, apreciată în special în piețele locale și de către fermierii tradiționali.
“În România, destul de recent, a crescut interesul pentru varietățile de fructe exotice, fapt ce i-a determinat pe specialiștii BRGV Buzău să procure surse de material inițial din specia Cucumis melo var. dudaim, explorând caracteristicile fenotipice, genetice și biochimice ale acestuia. După parcurgerea etapei de aclimatizare a varietății, specialiștii au identificat mai multe genotipuri cu expresivitate fenotipică distinctă ce au fost introduse în programul intensiv de ameliorare. Unul dintre aceste genotipuri a demonstrat superioritate în ceea ce privește productivitatea, calitatea și stabilitatea genetică”, informează BRGV.
La maturitate, pepenii Kajari cântăresc în jur de 300-400 de grame, foarte rar jumătate de kilogram, putând fi consumați la o singură masă spre deosebire de celelalte soiuri care, din pricina greutății, au nevoie de condiții pentru păstrare.
“Noi avem o preocupare pentru conservarea și obținerea de noi soiuri sau aclimatizarea unor specii noi. La pepenele galben, în Muntenia erau două varietăți cu denumiri populare, cel înecăcios și cel zemos. Am reușit să le salvăm și să adăugăm și alte soiuri aclimatizate. Pepenele galben este puțin cunoscut în România în ceea ce privește gustul, aroma, capacitatea lui de exprimare. În lume sunt multe varietăți cu pulpa albă, verzuie, zemos-crocant. Avem o varietate din India, denumită Kajari melon, cultivată de o comunitate care o păstrează prin semințe autentice, fiind recunoscuți pentru cultivarea ei. Specia este însă puțin cunoscută în lume. La noi s-a aclimatizat foarte bine, am obținut un soi cu caractere distincte, cu fructe foarte mici, de până la 500 de grame, ultraconcentrat, pentru o singură persoană și pentru o singură masă”, a declarat, pentru Agerpres, directorul BRGV, Costel Vînătoru.
Fructul este o melonidă rotundă de culoare verde deschis. La maturitatea fiziologică și de consum, fructul devine cărămiziu cu striuri portocalii, degajând o aromă puternică, foarte plăcută, specifică pepenelui galben, care indică momentul optim de recoltare.
![](https://www.cuvantul-liber.ro/wp-content/uploads/2024/08/28082024-cl-32.jpg)
![](https://www.cuvantul-liber.ro/wp-content/uploads/2024/08/28082024-cl-33.jpg)
“Este deosebit de parfumat, gustul este inegalabil, are o ușoară aromă de miere, când este copt chiar un gust similar cu cel al înghețatei de vanilie, dar foarte dulce și cu pulpa puțin crocantă, dar și suculentă. Are o formă frumoasă, este rotund și poate fi folosit și ca un odorizant natural, parfumează foarte frumos încăperea. La început este verde, apoi se transformă într-un roșu cărămiziu. Credem în acest soi, de aceea i-am făcut și documentația în vederea omologării”, a precizat cercetătorul.
Deși nu a fost larg răspândit la nivel global, redescoperirea recentă a soiului subliniază importanța conservării unor varietăți.
“Prin eforturile de cultivare și promovare, pepenele Kajari are potențialul de a deveni un fruct popular și în alte părți ale lumii, aducând astfel o bucățică din patrimoniul agricol indian pe mesele din întreaga lume. BRGV Buzău continuă cercetările pentru ameliorarea și introducerea în cultură de noi genotipuri din această specie, în paralel cu activitatea de conservare a resurselor genetice vegetale pe termen mediu și lung”, arată BRGV.
Pe lângă varietatea de Kajari, banca de resurse vegetale deține în portofoliu și alte soiuri de pepeni galbeni, de la cei cu gust picant, la cei cu gust de miere sau chiar de coniac.
“Mai avem o varietate cunoscută popular drept castravetele armenesc, cea mai veche varietate de castraveți, un părinte al castraveților și al pepenilor. Când sunt mici, fructele pot fi consumate ca și castravetele, iar când ajung la maturitate se transformă într-un pepene galben. Fructul este lung, cu pulpa albă, ajunge până la 3 kg și foarte parfumat. Mai avem și alte varietăți, până la dovleacul indian, tot o varietate de pepene pe care o avem în studiu, pepenele de miere, iarăși un soi interesant, alungit, de până la 1,5 kg, pulpa albă și foarte dulce, de unde și denumirea de pepenele de miere. Când îl tai, zeama fructului se lipește de degete ca și mierea de albine. Mai sunt pepeni galbeni cu gust de pară, de vanilie, ba chiar și cu gust ușor de coniac”, a subliniat Costel Vînătoru.
BRGV Buzău continuă cercetările pentru ameliorarea și introducerea în cultură de noi genotipuri din această specie, în paralel cu activitatea de conservare a resurselor genetice vegetale pe termen mediu și lung.