Duminică, în Sărmașu, a avut loc Sărbătoarea secerișului - “Cununa Grâului”. Cu această ocazie, primarul orașului Sărmașu, Valer Botezan, a transmis participanților că “în inima noastră răsună bucuria și emoția ce a însoțit astăzi sărbătoarea Cununa Grâului Sărmașu 2023! O tradiție atât de frumoasă și profundă, ce ne-a adunat împreună pentru a celebra solidaritatea și valorile noastre românești autentice. Cununa Grâului, simbol al muncii în clacă și încredere în Dumnezeu, ne reamintește că putem depăși orice provocare atunci când suntem uniți și ne sprijinim unii pe alții”.
Prezentă la manifestare, Dumitrița Gliga - deputat PSD de Mureș, a transmis organizatorilor felicitări “pentru că știu că nu este deloc ușor să menții sau chiar să reînvii niște tradiții venite din timpuri care nu mai seamănă sub nici o formă cu cele pe care le trăim noi astăzi”.
Sărbătorile dedicate secerișului vin dintr-o perioadă în care oamenii conviețuiau
într-o comuniune foarte strânsă cu natura și dimensiunea sacră a existenței umane se împletea într-un firesc al lucrurilor cu muncile câmpului. Timpul atunci se împărțea în “vremea aratului”, “vremea seceratului”, “vremea culesului” și așa mai departe.
![](https://www.cuvantul-liber.ro/wp-content/uploads/2023/07/25072023-cl-36-650x435.jpg)
Poetul Mihai Beniuc exprima foarte frumos această contopire spirituală a omului cu natura, în poezia “Mă rog”: “Mă rog la floarea de cireș / Mă rog la frunza de măceș / Mă rog la spicul grâului / Mă rog la toate câte sunt”.
Astăzi, timpul se împarte în minute și secunde, iar când vorbim despre grâu, folosim termeni exclusiv tehnici, de genul “tehnologia cultivării”, “randament”, “profitabilitate”, “cotații de piață” și altele asemenea.
În acest context este foarte dificil să ne conectăm la natură și să aducem sacrul în viața noastră așa cum o făceau strămoșii noștri. Dar este foarte important să facem acest efort pentru că numai așa putem să înțelegem ce a stat la baza culturii create de înaintașii noștri, care le-a dat o identitate atât de puternică încât și-au putut păstra nealterată ființa neamului trecând prin secole întregi de restriște.
Pe de o parte, Sărbătoarea cununii grâului este un omagiu adus bobului sacru de grâu la care facem referire în rugăciunile noastre atunci când spunem “pâinea noastră cea de toate zilele”, iar pe de altă parte, este un omagiu adus înaintașilor noștri, care ne-au lăsat moștenire o zestre culturală atât de bogată și frumoasă.
Din aceste motive consider că merită toate aprecierile noastre cei care se dedică păstrării și perpetuării tradițiilor poporului nostru și mă bucur că pot să fiu alături de dumneavoastră la această sărbătoare.
Dumitrița Gliga - deputat PSD de Mureș